![Workshop om språkteknologi för ett flerspråkigt Europa](https://e-versattaren.sfoe.se/media/2024/06/Johan-Wullt-Europeiska-kommissionen-i-Sverige-i-samtal-med-Magnus-Sahlgren-AI-Sweden-aspect-ratio-400-270.png)
Workshop om språkteknologi för ett flerspråkigt Europa
Dags att bygga stora svenska språkmodeller att ”mata” AI med – men hur?
12 jun, 2024Den 17 maj 2024 samlade Hugo Bergroth-sällskapet sina medlemmar och andra intresserade till en finlandssvensk språkvårdsdag på kulturcentret Hanaholmen i Esbo, strax väster om Helsingfors. Jag fick äran att bidra med reflektioner från översättarhåll.
Vi rikssvenskar kanske inte funderar så mycket över finlandssvenskan som talas av närmare 300 000 själar i vårt östra grannland, men där tar man allvarligt på saken och agerar för att finlandssvenskan inte ska driva för långt bort från moderspråket. En förkämpe i sammanhanget var Hugo Bergroth (se faktaruta). Här finns givetvis historiska konnotationer som går tillbaka till Sveriges stormaktstid, men låt oss för tillfället lämna Kalle dussin därhän.
Hugo Bergroth-sällskapets Språkvårdsdag på Hanaholmen var i år specifikt inriktad på begreppet AI, och programmet lovade intressanta inblickar i AI-världen som är fördold för många.
Öppningsanförandet hölls av Linda Mannila, biträdande professor i datavetenskap vid Helsingfors universitet. Mannila återkopplade till sin egen familj, och till den vana som utvecklats runt köksbordet att ropa på Siri för att få svar på akuta spörsmål – förutom att skicka ut den lätt antropomorfa gräsklipparen Sixten för att likvidera eventuella kringirrande maskrosor. Kontentan var att AI absolut är spännande, men att tekniken kanske börjar leta sig närmare in i vardagslivet än vi är bekväma med?
Mitt eget bidrag till dagens agenda bestod av ett föredrag om hur AI kommer in i modern översättningsteknik, i form av MT. Vi kanske inte är helt lyckliga över utvecklingen, men det handlar om att bortse från olyckskorparna, gilla läget och starta från där vi är. Om att tekniken har oerhört mycket att bidra med, men att det för kritiska texter måste finnas en erfaren översättare vid maskinens spakar. Och just när det gäller finlandssvenskarnas strävan att undvika provinsialismer kan man hävda till AI-teknikens förmån att den förvisso slätar ut och standardiserar språket, men att det kanske inte var just den effekten som var önskvärd …
Personligen tycker jag att det viktigaste samtalsämnet under Språkvårdsdagen var den om promptar – om hur vi ska formulera oss för att få den undflyende faktorn AI att göra det vi vill. På samma sätt som vi för decennier sedan fick lära oss formulera effektiva söksträngar i Google måste vi nu formulera effektiva promptar.
Här handlar det i hög grad om det uppväxande släktet. Vad lämnar vi över till våra efterkommande? Vilka promptar ger vi dem? En intressant tanketråd som lyftes var att göra promptskrivning till ett obligatoriskt skolämne.
Generellt var det flera av talarna som tog upp den nya situationen i klassrummet som AI inför. Läraren må vara den som har koll på läget i den talade situationen, men vad händer när vi övergår till skrift? När kan läraren hävda att ett inlämnat arbete är fusk? Är det mera fusk att fråga ChatGPT till råds än att fråga mamma?
Den tekniska verkligheten bakom AI presenterades av Mathias Creutz, universitetslektor i språkteknologi vid Helsingfors universitet. Han gav en nyttig överblick över ämnet ”stora språkmodeller” (LLC) som ligger bakom såväl AI som dess tillämpning maskinöversättning. Creutz beskrev den enorma parallella datorkraft som ligger bakom att skapa LLC, men kom också in på teknikens ”kortsiktighet” – att inte kunna se bortom punkten i meningen och därmed att inte kunna se de övergripande sammanhangen. Den bristen i MT kom jag själv in på i resonemanget om hägringar i maskinöversättningar – dvs. att MT-motorn oförmodat stoppar in ett ord som inte har med ämnet att göra, eller stryker ett ”inte”, i råöversättningen – fel som är så oväntade att en ovan efterredigerare har svårt att hitta dem.
Flera andra talare bidrog med kunskap och erfarenhet från AI-världen, och dagen avslutades med en paneldebatt på demat ”Efter den första fascinationen eller oron – vad härnäst?” – där jag också fick delta.
Stor tack till Hugo Bergroth-sällskapet för en mycket intressant och givande dag i den finlandssvenska språkverklighetens tecken – och för att låta mig bidra med inspel från översättarnas horisont.
Hugo Bergroth
Hugo Bergroth (1866–1937) var en finländsk filolog med finlandssvenska som modersmål. Han värnade om svenskan som minoritetsspråk i Finland och hävdade att finlandssvenskan måste skyddas mot provinsialismer – ofta kallade finlandismer – om minoritetsspråket skulle överleva. På Bergroths tid kunde finlandssvenskar tidvis känna sig språkligt hotade av enhetssträvanden från den finsktalande majoriteten, som i sin tur besvärades av ett tydligt ryskt inflytande.
Bergroths mest kända verk är Finlandssvenska: Handledning till undvikande av provinsialismer i tal och skrift, en bok som sätter honom parallell med den några decennier yngre svenske lingvisten Erik Wellander och hans Riktig svenska. Båda dessa språkmänniskor pekade med hela handen och förklarade vad som är rätt och fel i svenskan – utrymmet för diskussion och överväganden var litet.
Finlandismer
”Finlandism” är enligt Wikipedia ”ett brett begrepp för allt det som skiljer det svenska språkbruket i Finland från det i Sverige”. Situationen skiljer sig givetvis mellan snacket på skolgården i en landsbygdsskola och vetenskapliga publikationer – ju högre stilnivå desto mindre skillnad mellan språkvarieteterna. För oss rikssvenskar kan finlandismer te sig som svenska med lite småroliga vändningar och tydlig Tove Jansson-accent, men i det finlandssvenska språkområdet tar man saken på stort allvar, och Hugo Bergroth utlyste i princip skottpengar på provinsialismer.
Bland hos rikssvenskar särskilt uppskattade finlandismer kan nämnas:
Och naturligtvis råddig (rörig, stökig) och dess verbvariant rådda, som vi entusiastiskt har tagit till oss i rikssvenskan!
Själv tyckte jag det kändes i maffigaste laget att bli erbjuden frukostkaffe med semla på Hanaholmen – men det visade sig handla om en enkel ostfralla!
Brittisk whodunnit och svenskt höstrusk.
6 feb, 2023Årets upplaga av Nordic Translation & Interpretation Forum (NTIF) i Malmö
8 dec, 2022I många språkkombinationer saknas bra lexikon. Vilka konsekvenser får detta för översättaren och målt...
25 nov, 2022Från jurist till översättare – Noggrannhet och språkkänsla gemensamt krav för båda yrkena
1 sep, 2023Läs våra berättelser om saker värda att minnas (om du var där) eller få reda på (om du missade evente...
30 nov, 2022Julpantomim, julmust - och nya krafter i SFÖ
22 dec, 2022Kvalité, arvoden och utbildning fokusområden för nordiskt-baltiskt nätverk
6 dec, 2023Utredning: använd auktoriserad tolk och översättare i migrationsärenden
28 okt, 2023Årets konferensstad Uppsala är ju bäst – eller?
16 feb, 2024Viktigt att navigera mellan högt och lågt i mediebruset
1 okt, 2022Lägesrapport från föreningsstyrelsen i SFÖ-SAT
22 dec, 2023Hieronymus anses som bekant vara översättarnas skyddshelgon. Om han faktiskt blev helgonförklarad är...
21 sep, 2023En glad nyhet är att vi kunde fatta beslut om att genomföra en SFÖ-SAT-konferens 2024!
11 sep, 2023MTPE – så mycket mer än bara språktvätt
2 feb, 2024Översätter mest om vetenskap, miljöfrågor och maskinteknik från tyska, engelska, italienska, danska och norska till svenska. Styrelseledamot i SFÖ-SAT. Driver företaget Tecnita AB. Björn kan nås här
Kan AI-verktyg användas för upphovsrättstvätt?
6 sep, 2024SFI för alla
30 aug, 2024E-versättarens reporter rätar ut några frågetecken – och nya uppstår
22 aug, 2024Om man är duktig på två språk – kan man då vara både tolk och översättare?
4 aug, 2024Direktkunder inom offentlig sektor – en möjlighet även för dig som egenföretagande översättare
9 jun, 2024Gunnar Carlsson är död. Men han lämnar ett bestående arv i översättarvärlden!
7 jun, 2024En av översättarens och tolkens hjälpredor i samhälls- och EU-terminologi
4 jun, 2024En facköversättare i samtal med en bibelöversättare
22 maj, 2024Ett kompletterande språkstöd för bättre kommunikation i vården
19 maj, 2024Nya vägar framåt i kraftigt förändrad översättningsbransch
17 maj, 2024Nereida vill framhålla tolkars kunskaper och kapacitet
1 maj, 2024Planeringsverktyg kan hjälpa frilansare att inte tappa någon av sina bollar
23 apr, 2024Träff för översättare och tolkar i Umeå gav mersmak
2 apr, 2024Gärna internationalisering – men bara med engelska
22 mar, 2024Med Engelbrekt och Jesus som revolutionära ideal
8 mar, 2024